Søg på Gentofte Historie

Gentofte
HistorieHistorierAlberti affæren –
en hundrede år gammel skandale

ForsideHistorierUdstillingerUndervisningByguideVejnavneTidslinjeDin
historieQuizLinksOm
Gentofte HistorieKontakt

For redaktører
Login

Lokalhistorisk Arkiv

for Gentofte Kommune
Gentofte
Centralbibliotek

Alberti affæren – en hundrede år gammel skandale

Meldte sig som bedrager

Den 8. september 1908 tog justitsminister P.A. Alberti (1851-1932) den tunge
vej fra Gentofte til Københavns Domhus for at melde sig for sine bedragerier.
Alberti kendte sig her skyldig i underslæb over for Den Sjællandske Bondestands
Sparekasse for et beløb på over 15 millioner kroner, hvilket svarede til en
femtedel af statens indtægter på et år!

Albertis baggrund

Alberti var blevet cand. jur. i 1873 og arbejdede som sagfører - og fra 1881
som højesteretssagfører. Som søn af politikeren C.C. Alberti (1814-1890) blev
han naturligt faderens arvtager som formand for landets næstestørste
pengeinstitut Den sjællandske Bondestands Sparekasse i 1890.

En kontroversiel politiker og justitsminister

I 1892 blev han valgt ind i Folketinget i Køge-kredsen for partiet Venstre.
For at styrke sin politiske stilling grundlagde han dagbladet ’Dannebrog’, - et
talerør for det moderate Venstre, og i 1895 var han med til at danne
Venstrereformpartiet. Han blev medlem af Finansudvalget og fik stor indflydelse
på lovgivningen. Ved Systemskiftet i 1901 blev han justitsminister, og i sin tid
som minister indførte han i 1905 en omdiskuteret pryglelov, som indførte
korporlig afstraffelse for visse voldsforbrydelser.

En fremtrædende boger i Gentofte

Alberti var endvidere en fremtrædende borger i Gentofte Kommune. Han ejede
ikke mindre end fire tidligere bondegårde – Holmegården, Hyldegården, Eigården
og Dyssegården med et tilhørende stort teglværk. Selv boede han i en herskabelig
villa ’Mineslyst’ på Ordrupvej 32. Herfra spadserede han hver morgen til
Charlottenlund Station for at tage toget til kontoret i København, som så mange
af datidens pendlere.

Skandalen spidser til

Der var fra starten blæst om Albertis person, og i løbet af 1907/08 blev
angrebene og kritikken mod ham stærkere. Han blev angrebet for at blande embede
og private forretninger sammen. Hårdt presset af sine politiske modstandere og
sine stadig vanskeligere økonomiske forhold, meldte Alberti sig selv til
myndighederne, og skandalens omfang kom frem i dagens lys.

Alberti i tugthus og regeringen går af

Alberti blev i 1910 idømt otte års tugthus for bedrageri og dokumentfalsk.
Skandalen fik også vidtrækkende politiske konsekvenser, og i 1908 måtte
regeringen med J.C. Christensen i spidsen gå af.

Albertis konkursbo

Gentofte Kommune erhvervede efterfølgende størstedelen af hans landbrugsjord
og fortsatte den udstykning, som han havde igangsat. Teglværket blev drevet
videre med en ny ledelse. Også Albertis villa i Ordrup forlangte kreditorerne
solgt. Den blev senere indrettet til Københavns og Omegns Sygehjem - i dag
Holmegårdsparken.

Efter sin afsoning levede Alberti et stille og
tilbagetrukket liv, og i 1932 blev han påkørt af en sporvogn på Nørrebrogade og
døde.

Forfattet af Mette Henriksen

Oprettet af: mehe den
2010-06-18
Opdateret af: mehe den 2010-06-24

Kommentarer

Besyndelig død

Dines Bogø, Dragør

Alberti levede efter løsladelse et
tilbagetrukket liv. Han døde på en mærkelig måde. Han blev klemt mellem to
sporvogne på Nørrebrogade.

http://lokalhistorier.dk/Alberti/Sporvogn/

http://lokalhistorier.dk/Alberti/

P.A.
Alberti på vej ind i toget på Charlottenlund Station, ca. 1907.

Alberti
hilser på stationsforstanderen på Charlottenlund Station, inden han haster hen
til toget mod København - og sit kontor i Ny Vestergade.

I
1896 købte Alberti Dyssegården og anlagde Dyssegårdens Teglværk. På
"Dysseværket" fremstillede 40 teglværksarbejdere 6 millioner mursten om året.
Teglværket blev nedlagt i 1918.

Alberti
ejede flere gårde med store jordområder i Gentofte, bl.a. Holmegården. Gården
brændte i 1911.

Kommentarer

Vil du skrive en kommentar?
Skriv
selv kommentarer